Évek, évtizedek óta halljuk, olvassuk, hogy az emberiség mennyi műanyag szemetet termel nap mint nap után. A Pet-palackok és műanyagzacskók ellen elkezdődött tehát a harc. Lassan, de tapasztalható a változás. Az eredmények: szelektív hulladékgyűjtés, több ország kitiltotta a zacskókat az üzletekből, sokan újrahasznosítanak, újrahasznosított termékeket vásárolnak.
Amiről viszont aránylag még kevés szó esik, az hogy az ún. fast fashion mennyi kárt okoz a környezetünknek. Szerintem nincs olyan ember, aki ne tapasztalta volna saját maga, hogy bizonyos ruházati áruházláncok silányabbnál silányabb minőséget árulnak, aránylag megfizethető áron. Ezért megvesszük párezerért azt a polót, ami 3 mosás után használhatatlan. És mi lesz vele? Megy a kukába? Esetleg ruhakonténerbe? Mégha annyira környezettudatosak is vagyunk, hogy visszavisszük a ruhakonténerekbe ezeket a göncöket, sajnos azzal még keveset tettünk.
A fast fashion egyszerre jelenti azt, hogy gyorsan állítják elő a divatterméket és gyorsan kerül is a szemétbe, jöhet a következő idény, készül a következő kollekció.
![tengernyimunkas.jpg](https://m.blog.hu/zo/zoldbazar/image/tengernyimunkas.jpg)
Ahogy a textilipar felgyorsult, egyre olcsóbb és egyre "műanyagabb" alapanyagokat használnak a gyártáshoz: ruháink 60-90%-a műanyag. Mosáskor ezek a műanyag mikroszálak bekerülnek a csatornarendszerbe, visszakerülnek vizeinkbe, ahol a halak élelmévé válnak, a halakat aztán az ember kifogja, megeszi és szépen visszakerül belénk a sok-sok műanyag.
A tulajdonlási vágy, az áruhalmozás és a figyelemfelkeltés, a tetszeni akarás egyre többe fog kerülni a Földünknek. Az egész textiliparnak újjá kellene születnie, ahhoz hogy ez a folyamat visszafordítható legyen. A statisztikák szerint a nap minden másodpercében egy teherautónyi ruha kerül a szeméttelepekre, továbbmérgezve Földünket.
![tengernyiruha.jpg](https://m.blog.hu/zo/zoldbazar/image/tengernyiruha.jpg)
Nekünk, vásárlóknak is jeleznünk kellene vásárlási szokásaink megváltoztatásával, hogy nem akarunk szemetet hordani és szemetet termelni. Sajnos ez Magyarországról nézve óriási, szinte kivitelezhetetlen feladatnak tűnik.
Nemzetközi vizeken akad egy-egy szervezet, mely zászlójára tűzte, hogy megváltoztatja, fenntarthatóbbá teszi ezt az iparágat, pl az Ellen MacArthur Alapítvány. Vagy a brit színész Colin Firth felesége Livia Firth évek óta küzd a fast fashion ellen, érdemes megnézni cége filmjét a youtube-on és weboldalát.
A fast fashion termékek szennyezik a környezetet a gyártási folyamat alatt, használat után, iszonyat gyorsan elhasználódnak, így csak rövidtávú örömet okoznak, ráadásul több millió nő kizsákmányolásához járulunk hozzá, akik embertelen körülmények között minimális bérért dolgoznak több ezer kilométerre tőlünk.
A fast fashion ellen a slow fashion mozgalmak is harcolnak, próbálják felhívni a figyelmet azokra az ügyekre, melyek kipattannak a sajtóba a munkakörülményekről és tanácsokat osztanak, hogy lehetünk tudatosabbak ruhavásárláskor is.
Érdemes ezt a néhány éve íródott cikket ma is elolvasni: http://tudatosvasarlo.hu/cikk/vallaljak-felelosseget-ruhalancok
És ha valakit mindez hidegen hagy, mert annyira imád vásárolni és amúgy is csak egyszer élünk, akkor abba gondoljon bele, hogy tényleg olyan ruhákat szeretne hordani , melyből minden városban ezernyit talál?
![fast-fashion-elephant-journal.jpg](https://m.blog.hu/zo/zoldbazar/image/fast-fashion-elephant-journal.jpg)